(untitled) (Збірник наукових праць Галузеве машинобудування будівництво, 2023)
Процеси абсорбції є одними з основних при підготовці природного і супутнього нафтового газів. Застосування схем низькотемпературної абсорбції дає змогу забезпечити високе вилучення компонентів С3+ з вуглеводневих газів при порівняно помірному охолодженні технологічних потоків. Однак, у зв’язку зі зниженням тиску вхідного газу, ряд об’єктів підготовки промислової продукції не можуть забезпечити необхідний технологічний режим і тому потребують реконструкції. Типовим прикладом є установка низькотемпературної абсорбції (УНТА) на головних спорудах (ГС) «Солоха» газопромислового управління «Полтавагазвидобування». При роботі установки абсорбції під середнім і високим тиском разом з пропаном і вищими вуглеводнями абсорбентом поглинається також значна кількість метану і етану. У результаті розвиток процесу може лімітуватися за деякими компонентами внаслідок термодинамічної рівноваги. Отже, поглинання небажаних компонентів в абсорбері спричиняє підвищення середньої температури абсорбції та несприятливого формування профілю температур по висоті апарата. Наслідком цього є зниження ефективності процесу розділення природних і нафтових газів. За результатами аналітичних досліджень для усунення вказаного недоліку запропоновано варіант реконструкції УНТА ГС «Солоха», який передбачає застосування схеми з попереднім насиченням регенерованого абсорбенту. В такій схемі контакт сирого газу і насиченого абсорбенту здійснюється в холодильнику сирого газу при нижчій температурі, ніж в абсорбері. Попереднє насичення регенерованого абсорбенту сухим газом дозволяє підвищити глибину вилучення цільових компонентів з газу в абсорбері. У цьому холодильнику одночасно конденсується частина важких вуглеводнів, що призводить до зниження тепла абсорбції в абсорбері. Завдяки попередньому насиченню абсорбенту метаном, в самому абсорбері відбувається вилучення з газу в основному цільових вуглеводнів. Застосування вузла насичення регенерованого абсорбенту інертними компонентами дозволить мінімізувати наслідки зниження тиску вхідного газу і підвищити рівень вилучення компонентів широкої фракції легких вуглеводнів (ШФЛВ) на 21,96 % (в т. ч. пропану на 22,05 %, бутанів на 30,75 %). При цьому рівень вилучення досягне проектного.