(untitled) (Збірник наукових праць Галузеве машинобудування будівництво, 2019)
Розглянуто стан та методи оцінювання енергетичної ефективності будівель у країнах Євросоюзу та Україні. З’ясовано, що вони суттєво відрізняються, це зумовлено кліматичними, економічними й історичними особливостями регіонів. Виявлено, що у деяких країнах ЄС регулярно переглядаються і підвищуються вимоги до енергетичних ха- рактеристик будівель. З’ясовано, що одним із головних показників енергоефективності будівель є теплотехнічні ха- рактеристики огороджувальних конструкцій і передусім їх опір теплопередачі. У всіх країнах установлено власні вимоги до теплозахисних характеристик огороджувальних конструкцій, які періодично змінюються, як правило, у бік збільшення. Таку динаміку зростання нормативних показників теплозахисту огороджень будівель в Україні про- стежено за останні півстоліття. Засвідчено, що за цей період вони зросли у 3,5  4 рази. Виконано комплексний порі- вняльний аналіз показників енергоефективності будівель у країнах Євросоюзу та в Україні за декількома показника- ми теплозахисту: опором теплопередачі огороджувальних конструкцій, відносними втратами тепла через огоро- дження й температурним режимом житлових приміщень. Проаналізовано зв’язок показників теплової ізоляції буді- вель з кліматичними характеристиками для країн Європи. Показано, що за характеристиками енергоефективності будівель Україна суттєво відстає від більшості країн ЄС. На основі оптимізаційних розрахунків з урахуванням су- часної вартості теплової енергії та теплоізоляційних матеріалів запропоновано економічно обґрунтовані значення опору теплопередачі огороджувальних конструкцій, які за цим показником виведуть Україну на загальноєвропейсь- кий рівень. Підтверджено необхідність подальшого збільшення опору теплопередачі огороджень з метою підвищен- ня енергоефективності будівель та гармонізації українських будівельних норм з нормативними вимогами країн ЄС.