(untitled) (Збірник наукових праць Галузеве машинобудування будівництво, 2022)
У статті визначено основний підхід до вибору сейсмодатчиків для отримання необхідного сигналу, який забезпечить визначення напружено-деформованого стану гірського масиву. Мета статті: розробка алгоритму визначення мікросейсмічної активності масиву гірських порід, який порушений шахтними виробками, та розробити принципову схему обладнання, яке допоможе фіксувати та збирати звукометричні дані. Окрім зазначеної мети в статті приведено розроблений підхід до обробки сигналу та виконання первинних досліджень по ідентифікації явищ. Виділено ряд явищ, які є характерними для будь якого кар’єру та визначені їх звукометричні дані. Проведені дослідження охоплюють дослідження з денної поверхні, дослідження над устям свердловини та дослідження безпосередньо у свердловині. Приводиться опис основних результатів дослідження та порівняння між собою отриманих значень інтенсивності виникнення зафіксованих явищ. Розглянуто переваги та недоліки безперервного моніторингу масиву гірських порід в межах кар’єрного поля. Наукова новизна: вперше запропоновано спосіб врахування ступеню порушеності борту підземними гірничими роботами через проведення звукометричних спостережень з подальшим відокремленням явищ та виділенні інтенсивності руйнування масиву гірських порід. Зроблені первинні висновки щодо можливості ідентифікації явищ та визначення напрямку, де це явище відбулось. Наводяться висновки відносно чутливості вимірювальних каналів, яка достатня і обмежена на поверхні впливом вітру і шумів. Хоча проведені дослідження допомогли розділити більшість явищ і визначити їхні характеристики, але ряд реакцій на даному етапі не розділені достатньо впевнено на природні, чи техногенні. На розробку правил ідентифікації таких сигналів недостатньо експериментального матеріалу, тому в подальшому планується проводити додаткові серії досліджень, щоб отримати максимально впевнений набор статистичних даних для класифікації явищ.